Начните консультацию с юристом онлайн
Батько з 2019 року має інвалідність І групи, збираюсь вивезти його за кордон до родичів. Проживаємо разом та прописані за однією адресою. З родичів більше нікого не має, так як мати померла два роки тому. Питания: відстрочку не оформлював, маю приписне свідоцтво (35 років), Резерв+ потребує уточнення в ТЦК, чи є шанс виїхати?
Похожие вопросы
Кодексы Україна
Кодекс України з процедур банкрутства Кодекс цивільного захисту України Кримінальний процесуальний кодекс України Митний кодекс України Повітряний кодекс України Податковий кодекс України Кодекс адміністративного судочинства України Цивільний процесуальний кодекс України Кримінально-виконавчий кодекс України Господарський кодекс України Цивільний кодекс України Сімейний кодекс України Земельний кодекс України Кримінальний кодекс України Водний кодекс України Кодекс торговельного мореплавства України Про надра Лісовий кодекс України Господарський процесуальний кодекс України Кодекс України про адміністративні правопорушення (статті 213 - 330) Кодекс України про адміністративні правопорушення (статті 1 - 212-21) Житловий Кодекс Української РСР Європейський кодекс соціального забезпечення Бюджетний кодекс УкраїниНовое в блогах Юристи.UA
Ответы юристов (4)
Адвокат, г. Николаев, 33 года опыта
Общаться в чатеДоброго дня, Олеже!
Згідно змін, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2022 р. № 1044 та внесені до Правил перетинання державного кордону громадянами України, Ваша підстава для виїзду та перелік документів, необхідних для того, зазначені наступним чином:
“21. У разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану перетинати державний кордон мають право:
особи, які мають одного із своїх батьків чи батьків дружини (чоловіка) із числа осіб з інвалідністю I чи II групи і супроводжують одного із таких батьків для виїзду за межі України, за наявності документів (їх нотаріально засвідчених копій), що підтверджують
родинні зв’язки,
інвалідність:
посвідчення, яке підтверджує відповідний статус,
або пенсійного посвідчення
чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до Законів України “Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю”, “Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю”, в яких зазначено групу та причину інвалідності, або довідки для отримання пільг особами з інвалідністю, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу, за формою, затвердженою Мінсоцполітики (далі — документи, що підтверджують інвалідність);
а також документів, що підтверджують спільне проживання (їх задеклароване або зареєстроване місце проживання (перебування) збігається із задекларованим або зареєстрованим місцем проживання (перебування) їх батьків чи батьків дружини (чоловіка),
або здійснення догляду за своїми батьками чи батьками дружини (чоловіка), що підтверджується актом встановлення факту здійснення догляду за одним із своїх батьків чи батьків дружини (чоловіка),
або документів (посвідчення, довідки) про отримання компенсації (допомоги, надбавки) на догляд.
Акт встановлення факту здійснення догляду складається на підставі звернення особи з інвалідністю І чи ІІ групи або особи, яка здійснює догляд, до районної, районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради із заявою про здійснення особою такого догляду. У випадку, якщо особа з інвалідністю І чи ІІ групи є взятою на облік внутрішньо переміщеною особою, звернення із заявою про здійснення догляду подається за місцем реєстрації фактичного місця проживання такої внутрішньо переміщеної особи. На підставі такого звернення особи з інвалідністю І чи ІІ групи або особи, яка здійснює догляд, районною, районною у мм. Києві та Севастополі держадміністрацією, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради не пізніше ніж протягом п’яти робочих днів після надходження заяви складається акт встановлення факту здійснення догляду в довільній формі. Зазначений акт надсилається заявнику або видається особисто за його бажанням".
Отже, оскільки Ви маєте однакове місце реєстрації з батьком, то для виїзду за кордон Вам знадобляться: закордонні паспорти, Ваше свідоцтво про народження, документ, що підтверджує інвалідність батька (окрім довідки МСЕК), документ, що підверджує спільне місце реєстрації (витяг з реєстру територіальної громади) та чинний військово-обліковий документ.
Оскільки Ви маєте приписне свідоцтво, то Вам не дозволять перетинути кордон.Також Ви не зможете сформувати е-ВОД, оскільки Резерв+ не підтягнув необхідні дані. Тому не бачу іншого вихіду, як звернення до ТЦК, для того аби виїхати за кордон.
Обов'язковим документом для оформлення відстрочки у Вашому випадку є акт встановлення факту догляду або довідка про компенсацію за догляд на непрофесійній основі. Без одного з вищезгаданих документів не раджу подавати заяву на відстрочку, оскільки отримаєте відмову.
Стаття 23 ЗАКОНУ УКРАЇНИ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію»
https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/3543-12#Text
1. Не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов’язані:
13) які мають одного із своїх батьків з інвалідністю I чи II групи або одного з батьків дружини (чоловіка) з числа осіб з інвалідністю I чи II групи, за умови відсутності інших осіб, які не є військовозобов’язаними та відповідно до закону зобов’язані їх утримувати (крім випадків, якщо такі особи самі є особами з інвалідністю, потребують постійного догляду, перебувають під арештом (крім домашнього арешту), відбувають покарання у вигляді обмеження чи позбавлення волі). У разі відсутності невійськовозобов’язаних осіб здійснювати догляд за особою з інвалідністю I чи II групи може лише одна особа з числа військовозобов’язаних за вибором такої особи з інвалідністю.
Відповідно до Постанови КМУ від 16.05.2024 року №560 «Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період»:
Перелік документів, що подаються військовозобов’язаним для отримання відстрочки від призову на військову службу:
для особи, яка зайнята доглядом, — документи, що підтверджують родинні зв’язки,
та один із документів, що підтверджує неможливість інших осіб, які не є військовозобов’язаними та які зобов’язані за законом утримувати одного із своїх батьків з інвалідністю І чи ІІ групи або одного з батьків дружини (чоловіка) з числа осіб з інвалідністю І чи ІІ групи, здійснювати догляд за ними:
інвалідність такої особи, її потребу у постійному догляді, перебування під арештом (крім домашнього арешту), відбування покарання у вигляді обмеження чи позбавлення волі,
документи про отримання компенсації (допомоги, надбавки) на догляд або акт про встановлення факту здійснення особою догляду (постійного догляду) (додаток 8), в якому зазначаються відомості про відсутність інших осіб, які могли б здійснювати такий догляд;
для особи, яка потребує догляду, — один із документів, що підтверджує інвалідність особи, яка потребує догляду:
довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією за формою, затвердженою МОЗ,
або посвідчення, яке підтверджує відповідний статус,
або пенсійне посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до Законів України “Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю”, “Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю”, в яких зазначено групу та причину інвалідності,
або довідка для отримання пільг особами з інвалідністю, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу, за формою, затвердженою Мінсоцполітики,
Військовозобов’язані, які здійснюють догляд (постійний догляд) за особами, зазначеними у пунктах 9, 13, 14 частини першої статті 23 Закону України “Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію”, та які не мають права на призначення компенсації (допомоги, надбавки) на догляд за ними, для розгляду питання надання їм відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації звертаються до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем свого перебування на військовому обліку із заявою у паперовій або електронній формі, зокрема, у разі технічної реалізації засобами електронного кабінету призовника, військовозобов’язаного, резервіста, до якої додається письмова заява особи, яка потребує догляду чи постійного догляду, довільної форми із зазначенням реєстраційного номера облікової картки платника податків, про підтвердження відсутності інших осіб, які не є військовозобов’язаними та відповідно до закону зобов’язані її утримувати (чоловік/дружина, працездатні діти), чи інших працездатних членів сім’ї, які зобов’язані та можуть здійснювати постійний догляд.
Районний (міський) територіальний центр комплектування та соціальної підтримки або його відокремлений відділ перевіряє перебування такого військовозобов’язаного на військовому обліку, родинні зв’язки військовозобов’язаної особи та особи, яка потребує догляду (постійного догляду), наявність інших зареєстрованих/задекларованих осіб за адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання особи, яка потребує догляду, з використанням відомостей Державного електронного реєстру військовозобов’язаних України, Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Єдиного державного демографічного реєстру, інших інформаційних систем, реєстрів та баз даних, у тому числі шляхом інформаційного обміну. Матеріали за результатами перевірки надсилаються керівнику виконавчого органу місцевого самоврядування за адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання військовозобов’язаного, який здійснює догляд.
У разі виявлення невідповідності наведених у заяві військовозобов’язаного даних або непідтвердження факту встановлення здійснення ним догляду (постійного догляду) комісією заява не розглядається.
Для встановлення факту здійснення догляду (постійного догляду) військовозобов’язаний, який здійснює догляд (постійний догляд), звертається із заявою на ім’я керівника виконавчого органу сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад за адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання.
Розгляд заяви здійснює комісія із встановлення факту здійснення особою догляду (постійного догляду), рішення про утворення якої приймається керівником виконавчого органу сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад за адресою місця проживання або адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання військовозобов’язаного, який звернувся із відповідною заявою.
До складу комісії із встановлення факту здійснення особою догляду (постійного догляду) можуть входити депутати місцевої ради, представники виконавчих органів місцевого самоврядування, громадських організацій загальною чисельністю не менше п’яти осіб.
За результатами роботи комісія із встановлення факту здійснення особою догляду (постійного догляду) з урахуванням наданих районним (міським) територіальним центром комплектування та соціальної підтримки або його відділом матеріалів складає акт про встановлення факту здійснення особою догляду (постійного догляду) (додаток 8). Зазначений акт є одним із документів, які надаються військовозобов’язаним до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу для отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.
58. За наявності підстав для одержання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов’язані (крім заброньованих) особисто подають на ім’я голови комісії районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу заяву за формою, визначеною у додатку 4, до якої додаються документи, що підтверджують право на відстрочку, або копії таких документів, засвідчені в установленому порядку, зазначені у переліку згідно з додатком 5. Заява військовозобов’язаного підлягає обов’язковій реєстрації.
Органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації зобов’язані оформити відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації військовозобов’язаним працівникам (державним службовцям), які заброньовані у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у районному (міському) територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки, на території відповідальності якого вони розміщуються. До відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки подаються документи, зазначені у переліку згідно з додатком 5.
59. Відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації може оформлятися за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов’язаних та резервістів на підставі даних, отриманих з інших державних реєстрів або баз даних, які підтверджують, що військовозобов’язаний має право на відстрочку з підстав, визначених статтею 23 Закону України “Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію”.
60. Комісія вивчає отримані заяву та підтвердні документи, оцінює законність підстав для надання відстрочки, за потреби готує запити до відповідних органів державної влади для отримання інформації, що підтверджує право заявника на відстрочку, або використовує інформацію з публічних електронних реєстрів. Комісія зобов’язана розглянути отримані на розгляд заяву та документи, що підтверджують право на відстрочку, протягом семи днів з дати надходження, але не пізніше ніж протягом наступного дня від дати отримання інформації на запити до органів державної влади.
На підставі розгляду отриманих документів комісія ухвалює рішення про надання або відмову у наданні відстрочки. Рішення комісії оформляється протоколом.
Про прийняте комісією рішення повідомляється засобами телефонного, електронного зв’язку або поштою заявнику не пізніше ніж на наступний день після ухвалення такого рішення.
У разі позитивного рішення військовозобов’язаному надається довідка із зазначенням строку відстрочки за формою, визначеною у додатку 6.
У разі відмови у наданні відстрочки військовозобов’язаному повідомляють письмово із зазначенням причин відмови за формою, визначеною у додатку 7. Таке рішення може бути оскаржене у судовому порядку.
До ухвалення комісією рішення військовозобов’язаний не підлягає призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.
Отже, для перетину кордону Вам прийдеться спочатку отримати ВОД та оформити відстрочку в ТЦК. Після цього Ви без проблем зможете виїхати за кордон разом із Вашим батьком.
З повагою, адвокат Айвазян.
Адвокат, г. Киев, 25 лет опыта
Общаться в чатеВітаю!
З ТАКИМИ ДОКУМЕНТАМИ, ВИ НЕ МАЄТЕ ШАНСІВ ПЕРЕТНУТИ КОРДОН.
Виїзд за кордон встановлений Правилами перетинання державного кордону громадянам України, затверджених постановою КМУ №57 від 27.01.1995 року, де перелічені категорії осіб, які мають право на перетин кордону (надалі — Правила). Новий закон про мобілізацію не змінив їх, проте тепер службовці Держприкордонслужби отримали право перевіряти військово-облікові документи військовозобов’язаних.
ЗАРАЗ НА КОРДОНІ ДОДАТКОВО ТРЕБА МАТИ ДІЮЧИЙ ВОД ТА ДОВІДКУ ВІД ТЦКСП ПРО ВІДСТРОЧКУ АБО ПОЗНАЧКУ У ВОД.
ОФІЦІЙНЕ ПОВІДОМЛЕННЯ ПРИКОРДОННОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ ВІД 06.07.2024:
https://dpsu.gov.ua/ua/news/Nayavnist-viyskovo-obl...
16 липня спливає встановлений Законом України № 3633-IX двомісячний термін, протягом якого громадяни України мали стати на військовий облік або уточнити свої військово-облікові дані.
З цим пов’язана і реалізація Державною прикордонною службою України в повному обсязі вимог пункту 17 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560.
Враховуючи це, починаючи з 00.00 17 липня під час перетинання державного кордону України на виїзд прикордонники перевірятимуть в усіх громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років військово-облікові документи.
У разі відсутності військово-облікового документа прикордонники відмовлятимуть у перетині державного кордону на виїзд з України.
При цьому зазначимо, що категорії осіб, яким відповідно до Правил перетину кордону громадянами України дозволено виїзд з України, на даний час не змінилися.
Окремо нагадаємо, що громадяни України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, які мають відстрочку від призову чи виключені з військового обліку за станом здоров’я, мають право на перетин кордону за наявності інформації в військово-облікових документах про отримання такої відстрочки (виключення з військового обліку) або довідки за формою, визначеною у додатку 6 до вищезазначеного Порядку.
З метою уникнення будь-яких непорозумінь під час перетинання кордону просимо громадян врахувати цю інформацію плануючи поїздки.
Адвокат, г. Киев, 11 лет опыта
Вітаю, зрозуміло, ваша ситуація потребує детальної консультації, оскільки включає кілька важливих аспектів. Ось кілька кроків, які варто розглянути, щоб забезпечити можливість виїзду за кордон:
1. Підтвердження підстав для виїздуПідстави для виїзду з УкраїниЗгідно з українським законодавством, чоловікам від 18 до 60 років заборонено виїздити за кордон під час воєнного стану, за деякими винятками. Ось деякі з них, які можуть стосуватися вашої ситуації:
- Наявність інвалідності у близького родича (батька) і необхідність його супроводу за кордон.
- Оформлення статусу опікуна над особою з інвалідністю.
2. Збір та оформлення документівНеобхідні документи- Документи про інвалідність батька: Посвідчення, яке підтверджує інвалідність І групи вашого батька.
- Документи про родинні зв’язки: Свідоцтво про народження (ваше) і документ, який підтверджує ваше спільне проживання.
- Приписне свідоцтво: Якщо у вас немає військового квитка, необхідно оновити або отримати військовий квиток.
- Довідка про необхідність супроводу: Лікарська довідка, яка підтверджує, що вашому батькові потрібен постійний догляд і супровід.
Військовий облікОновіть дані у Резерв+ та зверніться до ТЦК для уточнення статусу і можливої відстрочки або звільнення від мобілізації через догляд за особою з інвалідністю І групи.
3. Консультація та підтримкаЮридична допомогаЗверніться до юриста або адвоката, який спеціалізується на військових справах та питаннях мобілізації. Вони зможуть допомогти вам правильно оформити всі документи та надати консультації щодо процедури виїзду.
Підтримка з боку державних установМожливо, варто звернутися до відповідних державних установ для отримання офіційних роз'яснень та допомоги. Це можуть бути:
- Міністерство соціальної політики України
- Центр надання адміністративних послуг (ЦНАП)
4. Дії у разі відмови у виїздіОскарження рішеньУ разі неправомірної відмови у виїзді ви можете оскаржити це рішення в судовому порядку.
Альтернативні рішенняРозгляньте можливість тимчасового оформлення догляду за батьком іншими родичами або близькими, які мають право виїзду, якщо це можливо.
ВисновокСитуація з виїздом за кордон під час воєнного стану є складною та потребує ретельної підготовки.
Юрист, г. Чернигов, 6 лет опыта
Общаться в чатеВітаю Вас.
Якщо плануєте перетинати кордон до 16 липня 2024 року включно, Вас можуть пропустити навіть без аналізу Вашого військово-облікового документу. Принаймні такою є моя остання практика.
Ваша підстава для відстрочки звучить наступним чином:
КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ ПОСТАНОВА
від 27 січня 1995 р. № 57 Київ
Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України
2-1. У разі введення на території України надзвичайного або воєнного стану перетинати державний кордон мають
...
особи, які мають одного із своїх батьків чи батьків дружини (чоловіка) із числа осіб з інвалідністю I чи II групи і супроводжують одного із таких батьків для виїзду за межі України, за наявності документів (їх нотаріально засвідчених копій), що підтверджують родинні зв’язки, інвалідність, а також документів, що підтверджують спільне проживання (їх задеклароване або зареєстроване місце проживання (перебування) збігається із задекларованим або зареєстрованим місцем проживання (перебування) їх батьків чи батьків дружини (чоловіка), або здійснення догляду за своїми батьками чи батьками дружини (чоловіка), що підтверджується актом встановлення факту здійснення догляду за одним із своїх батьків чи батьків дружини (чоловіка), або документів (посвідчення, довідки) про отримання компенсації (допомоги, надбавки) на догляд.
Потрібно також зважати на те, що трапилося 29-30 грудня минулого року, зокрема випадки відмов у виїзді без оформленої відстрочки. Саме тому радив би Вам оформити мету виїзду, наприклад, потреба батька у проходженні лікування або обстеження за кордоном.
Втім, починаючи з 30 грудня 2023 року, громадянам масово почали відмовляти у перетині кордону. Офіційна версія – відсутність всіх документів, які вимагаються чинним законодавством. Хоча по факту це відбувається через відсутність оформлених у ТЦК та СП відстрочок від призову під час мобілізації. Відомо і чимало кейсів, коли люди виїздили, що ще більше ставить ситуацію в невизначеність.
Якою взагалі є тенденція та що робити, коли Вам відмовляють?
1. Підготуватися заздалегідь (сформувати чітку правову позицію, орієнтовану на постанову КМУ № 57), за потреби роздуркувати нормативно-правовий акт, бути готовим відстоювати свої права). Не зайвим буде супровід юриста (адвоката) в офлайн або онлайн режимі.
2. Багато в чому успіх залежить навіть від конкретної зміни прикордонників та відповідної посадової особи.
3. По можливості - намагайтеся перетинати кордон в денну пору доби, аби працівники ДПСУ не мали змоги обгрунтувати відмову як неможливість перевірки Ваших документів.
4. Беріть із собою якомога більшу кількість документів (виписки, медичні документи, посвідчення тощо). При змозі спробуйте документально оформити мету виїзду за кордон (особливо стосується тих, хто здійснює супровід особи з інвалідністю або особи, яка потребує постійного стороннього догляду).
5. Відмова у перетині кордону на одному пункті не забороняє Вам спробувати виїхати через інший, у тому числі за наявності письмової відмови, оформленої у порядку статті 14 Закону України "Про прикордонний контроль".
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Загалом шанси на успішний виїзд до 16 липня 2024 року оцінюю як 80-90 %, після 16 липня - можуть аналізувати Ваш військово-обліковий документ та вимагати оформлену відстрочку. До речі, щодо Вашої відстрочки треба аналізувати наявність інших невійськовозобов'язаних осіб у батька.
З повагою!